Kollektivavtal för rut – men inte för hemtjänsten
Städaffären har nu fått borgerliga politiker att markera vikten av kollektivavtal.
Samtidigt har de via kundvalsreformer öppnat dörren för fuskande företag med låga löner och motarbetat krav på kollektivavtal för personalen.
Det städföretag som Nackabon Magdalena Andersson (S) anlitat visade sig inte ha kollektivavtal, trots att de ska ha uppgett det vid hennes tidigare förfrågan.
Ulf Kristersson (M), Annie Lööf (C) och Ebba Busch (KD) säger till Expressen att de har kollat att deras ruttjänster har kollektivavtal.
En helt avgörande faktor, enligt Busch (KD).
”I ett tidigare boende anlitade jag ett väletablerat företag med schyssta villkor. En avgörande faktor till att jag valde just det företaget var att de hade kollektivavtal”, skriver Ebba Busch (KD) på Instagram.
![](https://aip.nu/wp-content/uploads/2022/01/busch-stadar-560x1024.png)
Men hur stort är det borgerliga kollektivavtalsengagemanget egentligen?
Moderaternas vice partiordförande Gunilla Carlsson skapade viss munterhet när hon 2005 påstod:
– Jag har kommit att bli något av en kollektivavtalsfantast!
Det var partistämma och Fredrik Reinfeldt sökte mandat för de nya Moderaterna och att minska konflikterna med facket.
När Alliansen tillträder 2006 avslöjas tre ministrar ha haft svart hemhjälp. Det gäller även Stockholms nya socialborgarråd Ulf Kristersson (M). 2006–2010 inleds en våg av privatiseringar. Nacka kommuns kundval bildar modell.
2009 systematiserar Alliansen kundvalet via Lov, Lagen om valfrihetssystem. Socialdemokraterna vill ställa krav på kollektivavtal, men Alliansen är emot och har EUs lagstiftning på sin sida.
Valfrihetsreformerna resulterar i en explosion av fuskande företag utan kollektivavtal.
– Det har ju med Lov-lagstiftningen att göra. Det var tänkt att det skulle vara lätt att komma in för nya företag. Då blir det också en lösare kvalitetskontroll, det ligger i sakens natur, säger Paula Blomqvist docent i statsvetenskap vid Uppsala universitet i boken ”Hemtjänstmaffian” av KA- och Arbetet-journalisterna Mira Klingberg Hjort och Karl Martinsson.
Efter maktskiftet 2014 har S-ledda regeringar och kommuner försökt skapa ordning och reda och återupprätta kollektivavtalsvillkor.
2013 hade 147 företag hemtjänstavtal med Stockholm. Det nya styret 2014 sa upp avtalen med alla hemtjänstbolag och ställde nya krav på löner med kollektivavtalsliknande villkor, arbetskläder, lokaler med dusch, tjänstepension och anställningstrygghet. Antalet aktörer sjönk då till 98.
De borgerliga partierna var kritiska till de skärpta kraven.
”Vi vill betona allvaret och felaktigheten i att den rödgrönrosa majoriteten väljer att försvåra för framför allt nya och mindre aktörer inom hemtjänsten genom att ställa ett antal krav som inte känns relevanta eller rimliga”, förklarade Joakim Larsson (M) och Lotta Edholm (L).
Liknande krav infördes efter det rödgröna maktskiftet i Uppsala 2014. Alliansen, med Ebba Busch (KD) som äldrekommunalråd, hade tidigare sagt nej.
– Det var en jättestor stridsfråga när vi var i opposition, de vägrade ta in sådana skrivningar och det var en av de första sakerna vi gjorde när vi tog över. Nu ställer vi krav i vår upphandlingspolicy och det är ett steg i rätt riktning men det räcker inte, säger kommunstyrelsens ordförande Erik Pelling (S).
Ardalan Shekarabi (S) tog som civilminister 2016 fram ett lagförslag som gör det möjligt att kunna kräva kollektivavtalsliknande villkor vad gäller arbetstid, lägsta lön och semester vid upphandling, röstade de borgerliga partierna och Sverigedemokraterna nej.
– De som kommer att få betala priset för voteringen i dag är Sveriges lastbilschaufförer, taxiförare och byggnadsarbetare, sa Shekarabi (S).
När en omskriven version med sänkta krav till slut gick igenom riksdagen 2017 reserverade sig M, C och L. De var särskilt kritiska till att underleverantörer ska avkrävas schyssta villkor.
Magdalena Anderssons anlitade städfirma visade sig just ha hyrt in personal från två andra företag.
En annan Nackabo, Annie Lööf (C), har konsekvent motsatt sig krav på kollektivavtal för att företag ska ta del av subventionen för nystartsjobben. Däremot har hon kontrollerat kollektivavtal för sin egen rut-tjänst.
– Jag har haft samma rut-bolag i många år och de har kollektivavtal, säger Annie Lööf (C) till Expressen.
– Synd att de inte är för det även ute i kommunerna. Det är de inte i Nacka i alla fall, säger Nackas oppositionsråd Gunnel Nyman Gräff (S).
Socialdemokraterna driver att Nacka ska ställa krav på kollektivsavtalsliknande villkor vid kommunens auktorisering av omsorgsbolag. Den borgerliga majoriteten (M, KD, C och L) säger nej. Ordförande i äldrenämnden är kristdemokrat.
Annie Lööfs ruttjänst har alltså kollektivavtal men C vill inte kräva att hemtjänstpersonalen ska ha det. Detta trots en lång rad av avslöjanden av fuskande hemtjänstbolag i kommunen.
Flera borgerliga kommuner lägger ned sin kommunala hemtjänst med hänvisning till att det är för dyrt med personal som kollektivavtal: Täby, Danderyd, Vellinge, Huddinge och Nacka kommun.
– Den kommunala hemtjänsten lades ned för att den gick med underskott. Kommunens hemtjänst hade ju kollektivavtal. Det blev billigare utan. Men man måste ju avsätta pengar så att man har råd med hemtjänst med kollektivavtal, säger Nackas oppositionsråd Gunnel Nyman Gräff (S).
Nu frågasätts hur en person med utvisningsbeslut kan jobba som städare. Rut-reformen motiverades med att svarta jobb skulle bli vita. Men Riksrevisionens granskning 2020 visar att det till stor del är arbetskraftsinvandrare som tagit rutjobben.
Parallellt med införandet av rutavdraget liberaliserade Alliansen arbetskraftsinvandringen, vilket har lett omfattande fusk, utnyttjande och handel med arbetstillstånd.